Убунту
ОС породица | Јуниксолики |
---|---|
Радно стање | Развија се |
Изворни модел | Софтвер отвореног кода[1][2] соме проприетарy дриверс[3] |
Пуштен у производњу | 20. октобар 2004. год. |
Маркетиншки циљ | Лични рачунари, сервери |
Доступан на | Вишејезичан (преко 55 језика) |
Метода ажурирања | Убунту софтверски центар (Синаптик итд.) |
Кориснички простор | Јунити (Unity) на Гному 3.x |
Лиценца | Главна је ГНУ ОЈЛ, многе друге |
Званични веб-сајт | ubuntu |
Убунту је дистрибуција ГНУ/Линукса оперативног система. Заснован на дистрибуцији Дебијан, Убунту највише пажње посвећује лакоћи коришћења, слободи од свих ограничења, редовном објављивању нових издања (сваких 6 месеци) и лакоћи инсталације. Убунту спонзорише приватно предузеће јужноафричког бизнисмена Марка Шатлворта, Каноникал. Назив дистрибуције потиче од афричке идеологије убунту (отприлике: „хуманост према другима“), мада су предложена и друга значења[4].
Тренутно издање дистрибуције је верзија 21.04 (Hirsute Hippo), која је издата 22. априла 2021. године. Намера је да се коришћењем једино слободног софтвера просечном кориснику обезбеди истовремено ажуран и стабилан оперативни систем.
Кубунту, Лубунту и Ксубунту су званични Убунтуови потпројекти, којима је циљ да језгру Убунтуа донесу стона окружења КДЕ, LXDE и Xfce. Едубунту и Убунту Студио су такође званични потпројекти. Едубунту је „дизајниран за школско окружење, а који би требало да буде подједнако подесан и да га деца користе код куће“[5] док је Убунту Студио прилагођен особама које се баве графиком и продукцијом или обрадом музике.
Развој
[уреди | уреди извор]Прво издање Убунтуа је изашло 20. октобра 2004. године као привремено fork издање (нов изведен пројекат) Дебијан ГНУ/Линукс дистрибуције са циљем бржег издавања верзија од Дебијана, што доприноси да увек у себи садржи најсвежији софтвер. Од тада, сваких шест месеци излази ново издање[6] са подршком од осамнаест месеци (девет месеци од верзије 13.04), путем крпљења, исправљања грешака и сигурносних пропуста и мањих надоградњи програма. Одлучено је да ће свако четврто издање, које је издато сваке две године, добијати продужену подршку (ДП, енгл. LTS, long-term support). Издања са продуженим трајањем подршке су некада биле подржане три године за кориснике и пет година за сервере.[6] Међутим, изласком Убунтуа 12.04 ДП, подршка за кориснике је продужено на пет година (нпр. Убунту 12.04 ДП ће бити подржан до априла 2017). Подршка је продужена да би се твртке које користе Убунту лакше прилагодиле због трошкова надоградње.[7] Издања са продуженом подршком имају додатне, „тачке” издања, да би издања са дугом подршком могла радити на новијем хардверу.[8]
Убунтуови пакети су засновани на Дебијановој „нестабилној грани пакета”: обе дистрибуције користе Дебијанов облик .deb за инсталисање програма и алатке за управљање пакетима APT и Убунту Софтвер Центар. Дебијан и Убунту пакети нису обавезно компатибилни једни са другима и зато се понекад .deb пакет мора поново изградити да би се могао користити у Убунтуу.[9] Многи програмери који развијају Убунту јесу и одржаваоци кључних пакета унутар Дебијана[10] али има критика о томе да се то не дешава често. У прошлости, Ијан Мердок, оснивач Дебијана, изражавао је забринутост да су се Убунтуови пакети превише удаљили од Дебијанових да би остали компатибилни.[11] Пре издавања, пакети су увезени из нестабилног Дебијана и спојени са Убунтуовим исправкама. Месец дана пред издавање, увезене ставке су замрзнуте и тада програмери раде на компатибилности пакета.
Марк Шатлворт је објавио 31. октобра 2011. године да ће Убунтуова подршка за табличне рачунаре, паметне телефоне и телевизоре постати део Убунтуа до верзије Убунтуа 14.04[12]. 9. 1. 2012, Каноникал је открио Убунту ТВ на Приказу потрошачке електронике[13][14][15].
Убунту тренутно финансира Каноникал. Марк Шатлворт и Каноникал су 8. јула 2005. године обзнанили стварање Убунту задужбине и уложили почетних 10 милиона америчких долара. Сврха ове задужбине је обезбеђивање подршке и развоја за сва будућа издања Убунтуа, али задужбина од 2006. постаје неактивна. Марк Шатлворт описује фондацију као алтернативни фонд финансирања Убунту пројекта у случају да Каноникал престане са радом.[16]
Карактеристике
[уреди | уреди извор]Убунту је састављен од много програмских пакета, и већина њих су објављени под слободном софтверском лиценцом. Главна лиценца која се користи, ГНУ-ова општа јавна лиценца (ГОЈЛ; енгл. GNU GPL), заједно са ГНУ-овом мањом општом јавном лиценцом (ГМОЈЛ; енгл. GNU LGPL), изричито проглашава слободу корисника да користе, умноже, деле, развијају и побољшавају софтвер. С друге стране, постоји и власнички софтвер који се може користити на Убунтуу.
Програм за инсталацију, Свеприсутност (енгл. Ubiquity), омогућује инсталацију Убунтуа на чврст (енгл. hard) диск из „живог” CD-а (енгл. Live CD), без потребе за поновним покретањем рачунара пре инсталације. Од верзије 5.04, UTF-8 је основни начин кодирања знакова,[17] који подржава пуно нелатиничних писама (заправо, то је један од облика Уникода).
Алатка Судо се, као сигурносна функција, користи за додељивање привремених права за обављање управних послова, дозвољавајући коренском (енгл. root) налогу да остане закључан и спречавајући неискусне кориснике да случајно направе велике грешке које би имале веома лоше последице.[18]
Од Убунтуа 6.06 додата је могућност покретања Убунтуа без инсталације („жив” CD), тако омогућавајући корисницима да провере подржаност њиховог хардвера на Убунтуу. Ubuntu Desktop садржи графичко окружење радне површи („радни сто”). У верзијама пре 11.04, главно корисничко сучеље је било Гном панел, али је замењено Јунитијем (енгл. Unity), графичким окружењем које је у почетку било намењено за издање Убунтуа за преносне рачунаре.[19] У Убунтуу преовладавају нијансе сиве и браон, а иконице и позадина су обојене у нијансе љубичасте и наранџасте боје.
Убунту долази са мноштвом инсталисаног софтвера, укључујући Либреофис, Фајерфокс, Тандерберд, Емпатију, Трансмисију итд. Додатни софтвер који није инсталисан по почетним поставкама, укључујући софтвер који је некада био у почетним поставкама као Еволуција, Гимп, Пиџин итд. могу бити инсталисани путем Убунту софтвер центра[20] или неког другог програма за управљање пакетима. Програми у „Софтверском центру” су углавном бесплатни, али постоје и они који се наплаћују, најчешће часописи. Убунту такође може да покреће бројне апликације намењене за Мицрософт Wиндоwс (нпр. Мајкрософт офис), кроз Вајн или користећи виртуелну машину (нпр. Вршуалбокс).
Издања
[уреди | уреди извор]Верзија Убунту | Кодно име | Изашла | Подржана до | Забелешке | |
---|---|---|---|---|---|
Десктоп | Сервер | ||||
4.10 | Warty Warthog | 20. 10. 2004. | 30. 4. 2006. | кернел 2.6.8 | |
5.04 | Hoary Hedgehog | 8. 4. 2005. | 31. 10. 2006. | кернел 2.6.10 | |
5.10 | Breezy Badger | 13. 10. 2005. | 13. 4. 2007. | кернел 2.6.12 | |
6.04 ДП | Dapper Drake | 1. 6. 2006. | 14. 7. 2009. | 1. 6. 2011. | кернел 2.6.15 |
6.10 | Edgy Eft | 26. 10. 2006. | 25. 4. 2008. | кернел 2.6.17 | |
7.04 | Feisty Fawn | 19. 4. 2007. | 19. 10. 2008. | кернел 2.6.20 | |
7.10 | Gutsy Gibbon | 18. 10. 2007. | 18. 4. 2009. | кернел 2.6.22 | |
8.04 ДП | Hardy Heron | 24. 4. 2008. | 12. 5. 2011. | 9. 5. 2013. | кернел 2.6.24 |
8.10 | Intrepid Ibex | 30. 10. 2008. | 20. 4. 2010. | кернел 2.6.27 | |
9.04 | Jaunty Jackalope | 23. 4. 2009. | 23. 10. 2010. | кернел 2.6.28 | |
9.10 | Karmic Koala | 29. 10. 2009. | 30. 4. 2011. | кернел 2.6.31 | |
10.04 ДП | Lucid Lynx | 29. 4. 2010. | 9. 5. 2013. | 4. 2015. | кернел 2.6.32 |
10.10 | Maverick Meerkat | 10. 10. 2010. | 10. 4. 2012. | кернел 2.6.35 | |
11.04 | Natty Narwhal | 28. 4. 2011. | 28. 10. 2012. | кернел 2.6.38 | |
11.10 | Oneiric Ocelot | 13. 10. 2011. | 9. 5. 2013. | кернел 3.0 | |
12.04 ДП | Precise Pangolin | 26. 4. 2012. | 4. 2017. | кернел 3.2 | |
12.10 | Quantal Quetzal | 18. 10. 2012. | 4. 2014. | кернел 3.5 | |
13.04 | Raring Ringtail | 25. 4. 2013. | 1. 2014.[21] | kernel 3.8 | |
13.10 | Saucy Salamander[22] | 18. 10. 2012. | 4. 2014. | kernel 3.11 | |
14.04 DP | Thrusty Thar | 17. 4. 2014. | 4. 2019. | kernel 3.13 | |
14.10 | Utopic Unicorn | 23. 10. 2014. | 7. 2015. | kernel 3.16 | |
15.04 | Vivid Vervit | 23. 4. 2015. | 1. 2016. | kernel 3.19 | |
15.10 | Wily Werewolf | 22. 10. 2015. | 7. 2016. | kernel 4.2 | |
16.04 DP | Xenial Xerus | 21. 4. 2016. | 4. 2021. | kernel 4.4 | |
16.10 | Yakkety Yak | 13. 10. 2016. | 7. 2017. | kernel 4.8 | |
17.04 | Zesty Zapus | 13. 4. 2017. | 1. 2018. | kernel 4.10 | |
17.10 | Artful Aardvark | 19. 10. 2017. | 7. 2018 | kernel 4.13 | |
18.04 DP | Bionic Beaver | 26. 4. 2018. | 4. 2023 | kernel 4.15 | |
18.10 | Cosmic Cuttlefish | 18. 10. 2018. | 7. 2019 | kernel 4.18 | |
19.04 | Disco Dingo | 18. 4. 2019. | 1. 2020 | kernel 5.0 | |
19.10 | Eoan Ermine | 17. 10. 2019. | 7. 2020 | кернел 5.3 | |
20.04 ДП | Focal Fossa | 23. 4. 2020. | 4. 2025 | кернел 5.4 | |
20.10 | Groovy Gorilla[23] | 22. 10. 2020. | 7. 2021 | ТБА | |
Боја | Значење | ||||
Розе | Старо издање, није подржано | ||||
Плава | Старо издање, подржано | ||||
Зелена | Тренутно, стабилно издање | ||||
Жута | Будуће издање |
Свако издање Убунтуа има свој верзијски број који се састоји од последње две цифре године по грегоријанском (новом) календару и броја месеца у години.[24] На пример, прво издање Убунтуа, 4.10, објављено је 20. октобра 2004. Ако се деси да издање буде објављено касније него што је то било планирано, тада се и бројеви менјају у складу са месецом и годином у којој је издање објављено. У свакодневном говору, Убунту изданја се често зову само по придеву.
Изданја су временски намештена тако да изађу око месец дана након новог изданја Гном, тј. око два месеца након новог изданја прозорског система Икс (X). Као последица тога, свако издање Убунтуа долази са надограђеним издањем Гнома и Икса.
Надоградње између изданја се морају урадити са једног на следеће издање (нпр. Убунту 12.10 на 13.04) или са једног ДП изданја на друго ДП издање (нпр. Убунту 10.04 ДП на Убунту 12.04 ДП).[25]
Убунту 10.10 је објављен 10. октобра 2010. (10.10.10.). То је одступање од уобичајеног система објављиванја при крају октобра да би се добила „Савршена десетка”,[26] и јер су три десетке (101010) једнаке броју који је одговор на коначно питање о животу свемиру и све што постоји по Аутостоперском водичу кроз галаксију.[27]
Убунту 11.04 је изашао 28. априла 2011. године и добио је кодно име Natty Narwhal (Уредни Нарвал).[28] Корисничко сучеље овог изданја је било веома различито од прошлих јер је Јунити (Unity) уведено као основно окружење. Ипак, и даље је постојало старо, „класично” издање (Гном панел).[29] Ново сучеље је примило оштре критике од стране неких корисника који су ново окружење видели као мање функционално од Гном панела,[30][31] док су други корисници похвалили ново окружење као функционално и минималистички урађено насупрот старом дизајну.[32] Међутим, они који су позитивно реаговали на новине ипак мисле да има доста места за побољшанја.[33]
Са издањем Убунтуа 12.10, ИСО одраз не стаје на стандардан (700MB) компакт диск, већ захтева DVD или покретачки (енгл. bootаble) флеш диск са 1GB или више меморије. Постоји и незванична поновно сабијена слика која може да стане на CD.[34]
Класификација пакета и подршка
[уреди | уреди извор]Убунту дели сав софтвер на четири дела, званих компоненте, да би показао разлике у лиценцирању и нивоу подршке која је доступна.[35]
Компоненте | Слободан софтвер | Власнички софтвер |
---|---|---|
Подржане | Главна Main |
Ограничена Restricted |
Неподржане | Универзум Universe |
Multiverse |
Слободан софтвер укључује само онај софтвер који подржава Убунтуове захтеве за лиценцирање, који отприлике одговарају Дебијановим смерницама за слободан софтвер. Изузеци су фирмвер и фонтови у главној компоненти.
Власнички софтвер углавном није подржан (Мултиверзум), али постоје неки изузеци (Ограничен) због важних власничких програма. Подржан власнички софтвер укључује и управљачке програме који омогућују Убунтуу да се нормално користи на новијем хардверу. Разина подршке за власнички софтвер је мања него за слободан, првенствено због тога што програмери немају приступ кôду. Намера је да главна и ограничена компонента садржи сав софтвер неопходан за целовито стоно окружење. Алтернативни програми за исте намене су стављени у компоненте Универзум или Мултиверзум.
-updates складиште омогућује стабилне надоградње софтвера, који се углавном инсталише кроз управника надоградњи. Свако издање има своје -updates складиште (нпр. quantal-updates). Та складишта су подржана од стране Каноникла за главну и ограничену компоненту, док заједница подржава универзум и мултиверзум. Свака надоградња прво мора проћи провере и кроз -proposed складиште, пре него ли изађе.[36] Надоградњама се може приступити до истека подршке издања.
Нестабилно -proposed складиште садржи надоградње које се морају потврдити пре него ли буду премештене у -updates. Све надоградње морају ићи кроз овај процес да би се потврдила њихова сигурност.[37] Надоградње у -proposed складишту потврђују Каноникал или заједница.
Канониклово partner складиште омогућује власницима власничког софтвера да своје производе омогуће и на Убунтуу.[38] Софтвер у partner складишту је званично подржано са сигурносним и осталим важним надоградњама од стране њихових произвођача. Каноникал подржава паковање власничког софтвера за Убунту[38][39] и даје савете власницима.[38] Складиште partner је искључено по стандардним поставкама и може га омогућити корисник.[40] Неки од популарних проивода који се могу наћи у том складишту су Адоби Флеш, Адоби Ридер, Oil Rush.[41]
Доступност софтвера
[уреди | уреди извор]Убунту има систем сертификације за софтвер трећег лица.[42] Пакет ubuntu-restricted-extras садржи додатан софтвер који може бити легално (законски) ограничен, укључујући подршку за MP3 и DVD видео пуштање, Мајкрософтове ТруТајп Језгрене (основне) Фонтове, Сан Јаву, Адоби Флеш, многе честе audio/video кодеке (кодере и декодере) и unrar (отпакивач за компресоване датотеке у RAR облику).
Накнадно, софтвер трећег лица је доступан за куповину кроз Канониклову мрежном продавницом,[43] укључујући софтвер за пуштање DVD-а и медијске кодеке.
Варијанте
[уреди | уреди извор]Званичне варијанте Убунтуа, које Каноникал и заједница Убунту праве, одржавају и добијају пуну подршку од Каноникла и његових партнера су:[44][45]
- Убунту Десктоп, дизајниран за стоне и преносне личне рачунаре (некада је постојало и Убунту Нетбук издање за нетбуке (још лакши преносни рачунари) и друге преноснике с малим екранима, али је касније укинуто због комбиновања са стоним издањем). Стона варијанта се може инсталисати и помоћу алтернативног компакт диска који користи Дебијанов инсталациони програм и дозвољава неке напредне опције при инсталацији. Такође, може да инсталише Убунту на систем са мање од 256MB радне меморије (иако можда неће читав Убунту моћи да ради).[46]
- Убунту Сервер, направљен за коришћење на серверима.[47] Не долази уз графичко сучеље.
- Убунту Десктоп Пословна Прерада, варијанта намењена пословним корисницима са власничким софтвером укључујући Адоби Флеш, Каноникал Пејзаж, OpenJDK и VMWare, а без друштвених апликација.[48]
- Убунту ТВ, са мотивом „ТВ за људска бића”, приказан је на Потрошачком Приказу Електронике од стране Каноникловог управника маркетинга, Џона Бернарда.[49] Створен за паметне телевизоре, Убунту ТВ омогућује приступ познатим интернетским сервисима и пребацивање садржаја на и са Андроид, iOS и Убунту система.[50]
- Убунту за Андроид, варијанта која је намењена за кориштење на Андроид телефонима. Очекује се да буде аутоматски инсталисан на неколико телефона.[51] Марк Шатлворт и Џон Бернард су га представили на Светском Приказу Мобилних Телефона у 2012.[52]
- Убунту на додир је варијанта за паметне телефоне и табличне рачунаре која је објављена у јануару 2013 и очекује се да ће бити објављена прва верзија у трећој четврти 2013. или првој четврти 2014. године. Прво издање ће моћи само да ради на Галакси Нексусу.[53] Убунту паметни телефони високе класе ће моћи да користе стону варијанту Убунтуа кад се прикаче са монитором и тастатуром.[54]
Постоје многе варијанте Убунтуа (или деривати) које су засноване на званичним варијантама. Те варијанте Убунтуа имају скуп другачијих алатки што их и разликује од званичних варијанти. Варијанте које су признате од Каноникла као варијанте које значајно помажу Убунту пројекту су следеће:[44]
- Едубунту, дизајниран за школе и кућне кориснике[55]
- Кубунту, варијанта која користи стоно окружење КДЕ.
- Лубунту, лагана варијанта која користи LXDE и намењена је за слабије рачунаре.
- Митбунту, варијанта која се користи за стварање кућног биоскопа са MythTV и Xfce-јем.
- Убунту Гноме, варијанта која користи стоно окружење Гном.
- Убунту Ћилин, варијанта која је прилагођена за кинеско тржиште и има подршку НР Кине
- Убунту Студио, варијанта за професионално видео и аудио уређивање, долази са веома добрим слободним софтвером за мултимедијско уређивање.
- Ксубунту, варијанта која користи стоно окружење Xfce, намењена за слабије рачунаре.
Edubuntu, Kubuntu, Lubuntu, M/ref>itbuntu, Ubuntu Studio, и Ksubuntu нису комерцијално подржани од стране Каноникла.[56]
Реакције
[уреди | уреди извор]На Дистровоч листи Линукс дистрибуција, страна Убунтуа је једна од најчешће посећених више од годину дана.[57]. Убунту је награђен од стране читалаца као најбоља дистрибуција за 2005. на LinuxWorld Conference and Expo у Лондону.[58] Убунту је био најбоље оцењиван на Интернету и штампаним публикацијама.[59][60] Многи критичари Убунтуа указују на то да је главни део његовог успеха огромна заједница корисника.[61]
Априла 2005. Ијан Мердок (Ian Murdock), оснивач Дебиана, критиковао је Убунту због некомпатибилности између његових пакета и Дебианових, говорећи да се Убунту превише удаљио од Дебиан Сарџа да би остао компатибилан.[62]
Галерија
[уреди | уреди извор]-
Убунту 12.10
-
ГИМП на Убунтуу
-
Убунту софтвер центар
-
ЛајтДМ у Убунтуу
-
Ксубунту 12.10 радна површ
-
Кубунту 12.10 радна површ
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „кернел.убунту.цом”. кернел.убунту.цом.
- ^ „Индеx оф /убунту”. арцхиве.убунту.цом. Архивирано из оригинала 11. 05. 2020. г. Приступљено 05. 11. 2019.
- ^ „Еxплаининг Wхy Wе Дон'т Ендорсе Отхер Сyстемс”. Фрее Софтwаре Фоундатион. Приступљено 14. 7. 2015.
- ^ „Убунту'с Африцан Роотс”. Архивирано из оригинала 7. 4. 2016. г. Приступљено 6. 6. 2007.
- ^ „Едубунту - Фреqуентлy аскед qуестионс”. Архивирано из оригинала 18. 4. 2010. г. Приступљено 15. 7. 2006.
- ^ а б „Релеасес”. Убунту Wики. Приступљено 24. 11. 2010.
- ^ „5yеарДесктоп”. Цаноницал. Архивирано из оригинала 24. 2. 2012. г. Приступљено 21. 10. 2011.
- ^ „ПоинтРелеасес”. МаркСхуттлеwортх. Приступљено 28. 10. 2012.
- ^ „Марк Схуттлеwортх: Wхат абоут бинарy цомпатибилитy бетwеен дистрибутионс?”. Убунту Теам Wики. Приступљено 4. 2. 2011.
- ^ „Wебсите доес нот референце Дебиан висиблy”. Убунту ин Лаунцхпад. Приступљено 31. 8. 2010.
- ^ „Убунту вс. Дебијан, реприсе”. 20. 4. 2005. Архивирано из оригинала 19. 8. 2014. г. Приступљено 21. 10. 2007.
- ^ Схуттлеwортх, Марк (31. 10. 2011). „Убунту он пхонес, таблетс, ТВ'с анд смарт сцреенс еверywхере”.
- ^ „Каноникал објавио Убунту ТВ: храбро или глупо?”. Еxтреметецх.цом. 9. 1. 2012. Приступљено 13. 1. 2012.
- ^ Сцхофиелд, Јацк (9. 1. 2012). „ЦЕС 2012: фрее Убунту ТВ хас сервице анд ревенуе феес”. Зднет.цо.ук. Архивирано из оригинала 9. 3. 2012. г. Приступљено 13. 1. 2012.
- ^ „Каноникал открио Убунту ТВ”. Пцwорлд.цом. 9. 1. 2012. Архивирано из оригинала 13. 04. 2012. г. Приступљено 13. 1. 2012.
- ^ Бењамин Мако Хилл (8. 7. 2005). „Анноунцинг Лаунцх оф ($10 м) Убунту Фоундатион”. Приступљено 19. 8. 2008.
- ^ „Циљеви Хорија”. Убунту Wики. Каноникал. Архивирано из оригинала 10. 11. 2006. г. Приступљено 3. 9. 2010.
- ^ „РоотСудо”. Приступљено 3. 3. 2013.
- ^ Нојс, Кетерин (26. 10. 2010). „Да ли је Јунити право окружење за Убунту?”. ПЦ Wорлд. Архивирано из оригинала 13. 6. 2011. г. Приступљено 3. 3. 2013.
- ^ „Феатурес”. Цаноницал Лтд. Приступљено 21. 8. 2012.
- ^ Џои Илајџа Снедон (20. 3. 2013). „Убунту ће преполовити подршку за десктоп издања”. OMGUbuntu. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ Џои Илајџа Снедон (25. 4. 2013). „Кодно име Убунтуа 13.10 откривено”. OMGUbuntu. Приступљено 1. 5. 2013.
- ^ „Релеасес”. Ubuntu Wiki. Приступљено 3. 7. 2020.
- ^ „Честа питања - Издања”. Документација Убунту заједнице. Каноникал. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ „Напомене при надограђивању”. Документација Убунту Заједнице. Каноникал. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ Шатлворт, Марк (2. 4. 2010). „Цилјајући савршену десетку са Убунтуом 10.10”. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ Шатлворт, Марк (11. 5. 2010). „Убунту Маркетинг: 10.10.10”. lists.ubuntu.com. Архивирано из оригинала 23. 8. 2016. г. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ Шатлворт, Марк (17. 9. 2010). „Животинјка на Н”. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ Милер, Скот (5. 3. 2011). „Вратите Гном на Убунту”. Скотлинукс. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ Гилбертсон, Скот (1. 4. 2011). „Убунту 11.04. са Јунитијем, најјаднија бета до сад”. Регистар. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ Линч, Џим (1. 5. 2011). „Убунту 11.04”. Рецензије Десктоп Линукса. Архивирано из оригинала 5. 5. 2011. г. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ Oranges10e (21. 4. 2011). „Јунити - До сад сам га заволео”. Убунту Форуми. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ Хамфри, Бенџамин (17. 3. 2011). „Шта је лоше код Јунитија и како га поправити”. OMGUbuntu. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ „Ubuntucd – Сабијене верзије Убунтуа”. Гугл Код. Приступљено 28. 3. 2013.
- ^ „Убунту Компоненте”. Приступљено 16. 3. 2006.
- ^ „Стабилне надоградње”. Каноникал. Приступљено 2. 4. 2009.
- ^ „СРУ Верификација”. Каноникал. Приступљено 2. 4. 2009.
- ^ а б в „Паковање Апликација”. Каноникал. Архивирано из оригинала 30. 08. 2010. г. Приступљено 15. 9. 2010.
- ^ * Томасон, Брајан. „ЧПП Складишта Партнер”. Приступљено 15. 9. 2010.
- „Значајке десктоп подршке”. Каноникал. Архивирано из оригинала 29. 8. 2010. г. Приступљено 15. 8. 2010.
- ^ „Складишта”. Приступљено 4. 2. 2011.
- ^ Планела, Дејвид. „10 Апликација са највише преузимања у новембру”. Девелопер.убунту.цом. Архивирано из оригинала 8. 1. 2012. г. Приступљено 29. 12. 2011.
- ^ „Сертификација”. Каноникал. Архивирано из оригинала 30. 08. 2010. г. Приступљено 21. 9. 2012.
- ^ „Каноникал Продавница”. shop.canonical.com. Приступљено 27. 5. 2011.
- ^ а б „О Убунту варијантама”. Каноникал. Приступљено 21. 8. 2012.
- ^ „Варијанте”. Убунту Вики. Приступљено 1. 5. 2013.
- ^ „Убунту 11.04 (Natty Narwhal). Алтернативни компакт диск”. Убунту Релеасес. Каноникал. Приступљено 2. 7. 2011.
- ^ „Убунту Сервер”. Каноникал. Приступљено 10. 9. 2010.
- ^ „Убунту Десктоп Пословна Прерада 12.04 ЛТС”. Каноникал. Приступљено 21. 9. 2012.
- ^ „Убунту ТВ се спрема за битку”. Архивирано из оригинала 01. 05. 2012. г. Приступљено 11. 2. 2012.
- ^ „Значајке”. Каноникл. Архивирано из оригинала 14. 8. 2012. г. Приступљено 21. 9. 2012.
- ^ Ној, Катарина (21. 2. 2012). „Убунту за Андроид”. PCWorld. Приступљено 23. 2. 2012.
- ^ „Убунту за Андроид на MWC”. Каноникал Блог. 26. 2. 2012. Приступљено 5. 2. 2013.
- ^ Холи, Расел (2. 1. 2013). „Убунту за телефоне без телефона”. Geek. Приступљено 2. 1. 2013.
- ^ Џои Илајџа Снедон (2. 1. 2013). „Убунту за телефоне представљен”. OMGUbuntu. Приступљено 2. 1. 2013.
- ^ „О Едубунту-у”. Архивирано из оригинала 29. 08. 2010. г. Приступљено 10. 9. 2010.
- ^ „Убунту Варијанте”. Каноникал. Приступљено 21. 9. 2012.
- ^ „ДистроWатцх: Популарност Линуx дистрибуција”. Приступљено 27. 4. 2006.
- ^ „ЛинуxWорлд Еxпо УК 2005” (ПДФ). Приступљено 9. 5. 2006.
- ^ „Убунту - Нови прилаз Линуx десктоп систему”. Архивирано из оригинала 10. 5. 2006. г. Приступљено 9. 5. 2006.
- ^ „Линуx у влади: Оцењивање Линуx десктопа, део 6 - Убунту”. Приступљено 9. 5. 2006.
- ^ „Чланак о Кубунтуу”. Архивирано из оригинала 11. 11. 2006. г. Приступљено 18. 10. 2006.
- ^ Сарџ против Хори Хеџхога?
Литература
[уреди | уреди извор]- Хил, Бенџамин (2006). Званична Убунту књига. САД: Прентице Халл. ИСБН 978-0-13-243594-9.
- Томас, Кир (2006). Почетак:Убунту Линукс. САД: АПресс. ИСБН 978-1-59059-627-2.
- Оксер, Џонатан (2006). Убунту хакови. САД: О'Реиллy Медиа. ИСБН 978-0-596-52720-4.
- Гагне, Марцел (27. 8. 2006). Мовинг то Убунту Линуx (1ст изд.). Аддисон-Wеслеy Профессионал. стр. 496. ИСБН 978-0-321-42722-9.
- Грант, Рицкфорд; Булл, Пхил (7. 7. 2010). Убунту фор Нон-Геекс: А Паин-Фрее, Гет-Тхингс-Доне Гуиде (4тх изд.). Но Старцх Пресс. стр. 496. ИСБН 978-1-59327-257-9.
- Хилл, Бењамин Мако; Бацон, Јоно; Бургер, Цореy; Јессе, Јонатхан; Крстиц, Иван (21. 8. 2006). Тхе Оффициал Убунту Боок (1ст изд.). Прентице Халл. стр. 448. ИСБН 978-0-13-243594-9.
- Худсон, Андреw; Худсон, Паул; Хелмке, Маттхеw; Троy, Рyан (25. 12. 2009). Убунту Унлеасхед 2010 Едитион: Цоверинг 9.10 анд 10.4 (5тх изд.). САМС. стр. 864. ИСБН 978-0-672-33109-1.
- Кеир, Тхомас (15. 3. 2006). Бегиннинг Убунту Линуx: Фром Новице то Профессионал. Апресс. стр. 608. ИСБН 978-1-59059-627-2.
- Оxер, Јонатхан; Ранкин, Кyле; Цхилдерс, Билл (14. 6. 2006). Убунту Хацкс: Типс & Тоолс фор Еxплоринг, Усинг, анд Тунинг Линуx (1ст изд.). О'Реиллy Медиа. стр. 448. ИСБН 978-0-596-52720-4.
- вон Хаген, Wиллиам (3. 1. 2007). Убунту Линуx Библе (1ст изд.). Wилеy. стр. 936. ИСБН 978-0-470-03899-4.
- Папоровиц, Саса (2014). Убунту 14.04 – Еверyдаy усаге (Видео-Туториал). ЦреатеСпаце.
Сполјашње везе
[уреди | уреди извор]- Убунту званична интернет презентација
- Ubuntu на Дистровочу
- Blog Маrка Šаtlvortа
- Ubuntu IRC каnаl
- Libre - mаgаzin o slobodnom softveru
- Ubuntu Srbiја Архивирано на сајту Wayback Machine (10. децембар 2006)
- Кубунту Србија Архивирано на сајту Wayback Machine (3. јун 2013)