Dyr
Dyr | |
---|---|
Videnskabelig klassifikation | |
Overdomæne | Biota |
Domæne | Eukaryoter (Eucaryota) |
(urangeret) | Unikonta |
(urangeret) | Opisthokonta |
Rige | Animalia (Dyr) Linnaeus, 1758 |
Hjælp til læsning af taksobokse |
Dyr er en stor gruppe af flercellede organismer, der samles i riget Animalia (Metazoa + Parazoa). De fleste dyr er i stand til at bevæge sig selv (dog ikke i Parazoa), og alle dyr er heterotrofe, hvilket vil sige at de skal indtage andre organismer for at leve. Til forskel fra andre flercellede organismer som svampe og planter, har dyrenes celler ingen cellevægge, men kun cellemembraner.
De fleste kendte dyrerækker dukkede op som marine arter under den kambriske eksplosion for omkring 542 millioner år siden. Dyrene menes at have udviklet sig i prækambrium fra flagellater, en gruppe inden for protisterne. Jordens første og ældste dyr menes at være ribbegoplerne.[1][2][3]
Dyr kan groft inddeles i hvirveldyr og hvirvelløse dyr. Hvirveldyr har en rygsøjle og de udgør mindre end fem procent af verdens beskrevne dyrearter. Det er fisk, padder, krybdyr, fugle og pattedyr. De øvrige dyr er hvirvelløse dyr, der mangler rygsøjle. Det er blandt andet bløddyr (f.eks. muslinger, blæksprutter eller snegle), leddyr (f.eks. tusindben, insekter, edderkopper, skorpioner eller krebsdyr), ledorme, rundorme, fladorme, polypdyr (f.eks. brandmand, søanemoner eller koraller), ribbegopler og havsvampe. Studiet af dyr kaldes zoologi.
Hvilke organismer er dyr?
[redigér | rediger kildetekst]Frem til slutningen af 1900-tallet regnede man også encellede organismer uden klorofyl (protozoer) med under dyreriget. Eftersom metoderne har forbedret sig, blev det klart, at skillelinjen mellem encellede dyr og planter delvis går tværs gennem nært beslægtede grupper. I dag tilhører de encellede eukaryoter deres eget rige, Protista, og dyreriget består af de flercellede dyr.
Der er gjort flere forsøg på at beregne eller anslå det samlede antal af dyrearter på Jorden. Et antal, som ofte er nævnt, er mellem 30 og 50 millioner arter. Tallet er baseret på Terry L. Erwins studier fra 1988 og 1997, hvor han blandt andet tog udgangspunkt i antallet af insekter i et afgrænset tropisk område.[4][5] I 2011 anslog en gruppe forskere imidlertid antallet af dyrearter til cirka 7,8 millioner arter. Af disse er kun cirka 1,2 millioner beskrevet videnskabeligt og katalogiseret i en central database. Forskerne regner med, at cirka 86 % af alle landlevende dyr og 91 % af arterne i havet fortsat mangler en videnskabelig beskrivelse.[6]
Dyr kan også betragtes som en livsform uden nogen taksonomisk mening: en organisme, som spiser andre organismer, og som har indre fordøjelse – eller kort: heterotrofe organismer med indre fordøjelse. Dermed kan det give mening at tale om dyrelignende protister, dvs. encellede, heterotrofe organismer, som sluger maden før fordøjelse (f.eks. nogle amøber og sporozoer). Således kan "svamp" og "plante" også bruges om hhv. heterotrofe organismer med ydre fordøjelse og fotoautotrofe organismer. [6]
Gruppering
[redigér | rediger kildetekst]Både ved hjælp af traditionelle morfologiske metoder og fylogenetiske analyser kan man se et stort evolutionært skift fra de "ikke-bilaterale" dyr (uden bilateral symmetri af kroppen, Porifera, Ctenophora, Cnidaria og Placozoa) til de "bilaterale" dyr. De sidstnævnte er bl.a. inddelt i de to store grupper Deuterostomia og Protostomia. Slægtsskabet mellem de ikke-bilaterale dyr er stadig omdiskuteret, men alle bilaterale dyr menes at udgøre en monofyletisk gruppe.
Dyrerækkerne grupperet i blandt andet overrækker og underriger:
- Underrige Parazoa
- Underrige Eumetazoa
- Radiata (urangeret)
- Cnidaria (polypdyr)
- Ctenophora (ribbegopler)
- Trilobozoa †
- Bilateria (urangeret)
- Proarticulata †
- Xenacoelomorpha
- Mesozoa (urangeret)
- Nephrozoa (urangeret)
- Overrække Deuterostomia
- Chordata (rygstrengsdyr)
- Echinodermata (pighuder)
- Hemichordata
- Vetulicolia †
- Protostomia (urangeret)
- Chaetognatha (pilorme, incertae sedis)[7]
- Orthonectida
- Overrække Ecdysozoa
- Arthropoda (leddyr)
- Kinorhyncha (mudderdrage)
- Loricifera (korsetdyr)
- Nematoda (rundorme)
- Nematomorpha (hårorme)
- Onychophora (fløjlsdyr)
- Priapulida (pølseorme)
- Tardigrada (bjørnedyr)
- Overrække Platyzoa
- Acanthocephala (kradsere)
- Cycliophora (ringbærere)
- Gastrotricha (bugbørsteorme)
- Gnathostomulida (kæbemunde)
- Micrognathozoa
- Platyhelminthes (fladorme)
- Rotifera (hjuldyr)
- Overrække Lophotrochozoa
- Overrække Deuterostomia
- Radiata (urangeret)
Se også
[redigér | rediger kildetekst]Noter
[redigér | rediger kildetekst]- ^ G-P 2008 04 08 "Här är världens första djur" Arkiveret 11. december 2009 hos Wayback Machine (svensk) "kam-manet" = ribbegople
- ^ University of California - Berkeley. (2023, May 17). What did the earliest animals look like? Chromosome analysis resolves debate about sister group of all animals. It's comb jellies, not sponges. ScienceDaily
- ^ Open Access: Schultz, D.T., Haddock, S.H.D., Bredeson, J.V. et al. Ancient gene linkages support ctenophores as sister to other animals. Nature, 2023
- ^ Erwin, Terry L., 1988
- ^ Erwin, Terry L., 1997
- ^ a b "Mora C, Tittensor DP, Adl S, Simpson AGB, Worm B (2011) How Many Species Are There on Earth and in the Ocean? PLoS Biol 9(8): e1001127. doi:10.1371/journal.pbio.1001127". Arkiveret fra originalen 6. marts 2012. Hentet 20. februar 2012.
- ^ Harzsch, S.; Müller, C. H. (18. maj 2007). "A new look at the ventral nerve centre of Sagitta: implications for the phylogenetic position of Chaetognatha (arrow worms) and the evolution of the bilaterian nervous system". Frontiers in Zoology. 4: 14. doi:10.1186/1742-9994-4-14. ISSN 1742-9994. PMC 1885248. PMID 17511857.
Kilder
[redigér | rediger kildetekst]- Erwin, Terry L., 1988, The Tropical Forest Canopy: The Heart of Biotic Diversity, in, E.O.Wilson, ed., Biodiversity, National Academy Press, Washington, D.C., pp.123-129
- Erwin, Terry L., 1997, Biodiversity at its utmost: Tropical Forest Beetles, in, Reaka-Kudla, M.L., D.E. Wilson, and E.O.Wilson (eds.), Biodiversity II, Joseph Henry Press, Washington, D.C., pp.27-40
Eksterne henvisninger
[redigér | rediger kildetekst] | Søsterprojekter med yderligere information: |
- Discovery: Animal planet Arkiveret 21. februar 2011 hos Wayback Machine
- Tree of Life web project: Discussion of Phylogenetic Relationships Arkiveret 16. november 2020 hos Wayback Machine Citat: "...Due to new evidence from developmental biology and molecular phylogenetics, ideas about bilaterian relationships have undergone a major paradigm shift within the last decade. The new hypotheses shown in the tree above are now widely accepted, but there are also many sceptics who emphasize the pitfalls and inconsistencies associated with the new data. One of the most prominent alternative views based on morphological evidence is championed by Nielsen (2001)..."
- Google: Animal Arkiveret 4. juni 2003 hos Wayback Machine
- Markku Savela: Life Arkiveret 5. juni 2003 hos Wayback Machine (Omfattende).
- Marin Biologi: Pigghuder: Sjøpølser Arkiveret 27. oktober 2003 hos Wayback Machine
- Billeder af dyr Arkiveret 8. december 2008 hos Wayback Machine Fotos af vilde dyr