Katalina Kariko
| ||||||||||
|
Katalina "Kati" Kariko (ungāru: Karikó Katalin, dzimusi 1955. gada 17. janvārī) ir ungāru-amerikāņu bioķīmiķe,[1] kas specializējas ribonukleīnskābes (RNS) mediētajos mehānismos, jo īpaši in vitro transkribēto RNS (mRNS) olbaltumvielu aizstāšanas terapijā.[2] Kariko lika zinātniskos pamatus mRNS vakcīnām, pārvarot galvenos šķēršļus un skepticismu zinātnieku aprindās.[3][4] 2023. gadā Kariko kopā ar amerikāņu imunologu Drū Veismanu par savu darbu saņēma Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā.[5][6]
Kariko vairāk nekā divdesmit gadus pavadīja kā nepietiekami atbalstīta pētniece Pensilvānijas Universitātē, kur viņa bija arī docētāja.[7][8] Pirms Nobela prēmijas iegūšanas Pensilvānijas Universitāte viņu pazemināja amatā, samazināja atalgojumu un raksturoja Kariko kā "ne pārāk kvalitatīvu pasniedzēju"; viņai nekad netika piešķirts akadēmiskais amats.[9][10] Kariko bija viena no RNARx dibinātājām, un no 2006. līdz 2013. gadam bija tās izpilddirektore.[7] No 2013. līdz 2022. gadam viņa bija saistīta ar BioNTech RNA Pharmaceuticals, vispirms kā viceprezidente, bet 2019. gadā tika paaugstināta par vecāko viceprezidenti.[11] 2022. gadā viņa pameta BioNTech, lai vairāk laika veltītu pētniecībai.[12] 2021. gadā viņa saņēma goda doktora grādu Segedas Universitātē Ungārijā, kur kopš tā laika ir profesore.[13]
Kopā ar Drū Veismanu viņai pieder ASV patenti par neimūnogēnas, nukleozīdiem modificētas RNS izmantošanu. Šo tehnoloģiju ir licencējušas BioNTech un Moderna, lai izstrādātu savas olbaltumvielu aizvietošanas tehnoloģijas, bet tā tika izmantota arī COVID-19 vakcīnām.[14]
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ David Keyton, Mike Corder, Maddie Burakoff. «Karikó and Weissman win Nobel Prize in medicine for work that enabled mRNA vaccines against COVID-19». AP News (angļu). Associated Press, 2023. gada 2. oktobris. Skatīts: 2023. gada 3. oktobris.
- ↑ Hogan, Michael J.; Pardi, Norbert (27 January 2022). "mRNA Vaccines in the COVID-19 Pandemic and Beyond" (en). Annual Review of Medicine 73 (1): 17–39. doi:10.1146/annurev-med-042420-112725. ISSN 0066-4219. PMID 34669432.
- ↑ Gina Kolata. «Kati Kariko Helped Shield the World From the Coronavirus». The New York Times (en-US), 2021. gada 8. aprīlis. ISSN 0362-4331. Skatīts: 2023. gada 2. oktobris.
- ↑ Schmader, Toni (18 January 2023). "Gender Inclusion and Fit in STEM" (en). Annual Review of Psychology 74 (1): 219–243. doi:10.1146/annurev-psych-032720-043052. ISSN 0066-4308. PMID 35961037.
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2023». NobelPrize.org (en-US). Skatīts: 2023. gada 2. oktobris.
- ↑ Beth Mole. «After being demoted and forced to retire, mRNA researcher wins Nobel». Ars Technica (en-us), 2023-10-02. Skatīts: 2023-10-03.
- ↑ 7,0 7,1 «Katalin Karikó». 8th International mRNA Health Conference (en-US). Skatīts: 2021. gada 10. janvāris.
- ↑ Matthew De George. «The Vaccine Trenches». The Pennsylvania Gazette (May/June), 2021. 42–49. lpp.
- ↑ Gregory Zuckerman. «After Shunning Scientist, University of Pennsylvania Celebrates Her Nobel Prize». WSJ (en-US), 2023-10-04. Skatīts: 2023-10-05.
- ↑ Megan Zahneis. «Penn Demoted Her. Then she won the Nobel Prize. On Katalin Karikó's triumphant vindication.». The Chronicle of Higher Education, 2023-10-05. Ignorēts nezināms parametrs
|url-access=
- ↑ Amanda B Keener (2018. gada 1. septembris). "Just the messenger" (en). Nature Medicine 24 (9): 1297-1300. doi:10.1038/S41591-018-0183-7. ISSN 1078-8956. PMID 30139958. Wikidata Q91114205.
- ↑ «Forscherin verlässt Biontech». FAZ.NET (Frankfurter Allgemeine). 2022. gada 19. augusts. Skatīts: 2023. gada 2. oktobris.
- ↑ «Nobel Prize goes to scientists behind mRNA Covid vaccines». BBC News (en-GB). 2023. gada 2. oktobris. Skatīts: 2023. gada 2. oktobris.
- ↑ Damian Garde, Jonathan Saltzman. «The story of mRNA: From a loose idea to a tool that may help curb Covid». STAT (en-US), 2020. gada 10. novembris. Skatīts: 2021. gada 10. janvāris.