Severna Amerika
Površina | 24.709.000 km² |
---|---|
Št. prebivalcev | 528.720.588 (2008, 4.) |
Gostota naseljenosti | 22,9/km2 [opomba 1] |
Demonim | Severnoameričani |
Države | 23 |
Odvisna ozemlja | 22 |
Jeziki | angleščina, španščina, francoščina in drugi |
Časovni pasovi | UTC-10 do UTC |
Največja mesta |
Severna Amerika je tretja največja celina na svetu. Najvišji vrh je Denali s 6190 m na Aljaski. Kontinent je poznan predvsem po svojih velemestih in naravnih parkih (Veliki kanjon, Dolina smrti, Yellowstone, Bryce Canyon, ...). Severna Amerika ima približno 530 milijonov prebivalcev. Severna Amerika in Angloamerika se pogosto zamenjujeta, čeprav slednja obsega manjše, predvsem angleško govoreče območje.
Lega
[uredi | uredi kodo]Nahaja se med Atlantskim oceanom na vzhodu in Pacifiškim oceanom na zahodu. Na severu je Arktično morje in na jugu meji z Latinsko Ameriko ter Karibskim morjem. Njena površina je približno 25 milijonov kvadratnih kilometrov. Severna Amerika je od drugih celin povezana le z Južno Ameriko in sega vse do Paname. Mnogi sicer Medmorsko Ameriko štejejo kot samostojno območje.
Reliefne enote
[uredi | uredi kodo]Nižavja
[uredi | uredi kodo]- Arktično obalno nižavje – leži ob južni obali Hudsonovega zaliva ter na severu Aljaske, je dokaj redko poseljeno območje, na severu prevladuje tundra, na jugu pa tajga
- Velike planjave – ležijo jugovzhodno od Skalnega gorovja, na tem območju prevladuje intenzivno kmetijstvo
- Osrednje nižavje – leži v porečju pomembnih rek in zajema notranji del Severne Amerike
- Zalivska nižina – leži ob Mehiškem zalivu in se razteza od Floride pa do Južnega Teksasa in nadaljuje v Mehiko, največja reka v nižini je Misisipi, prisotno je intenzivno kmetijstvo
- Priatlantsko obalno nižavje – leži na jugovzhodu Severne Amerike, sestavljajo ga peščene in glinaste rečne naplavine ter ledeniški nanosi
- Kalifornijska dolina – leži ob zahodnem vznožju Sierra Nevade, tamkajšnja kmetijska območja so obdelana s pomočjo namakanja
Gorovja in planote na vzhodu
[uredi | uredi kodo]- Kanadski ščit – je največja geološka regija Kanade, zgrajen je iz predkambrijskih kamnin
- Apalači so gorovje na jugovzhodu Severne Amerike, so močno degradirani in slabo poseljeni
- Piedmont – je rahlo valovito področje, ki sega od severa proti jugu vzporedno z Apalači
- Notranje višavje – obsega območje južno od reke Misuri in je območje hribovitega sveta in nizkih gorovij sredi ravnin, na višavju najdemo nahajališča svinca in cinka
Gorovja in planote na zahodu
[uredi | uredi kodo]- Skalno gorovje – sega od Aljaske do Nove Mehike, sestavljajo ga vzporedne gorske verige iz smeri od severa proti jugu, vrhovi tam segajo tudi nad 4000 m nadmorske višine
- Brooksovo gorovje – leži na severu Severne Amerike, njegov vzhodni del je poledenel, na severu se spušča v obalno ravnino ob Severnem ledenem morju, na jugu pa v nizko hribovje
- Yukonska planota – leži med Brooksovim in Aljaškim gorovjem, vzdolž reke Jukon, naravna vegetacija je tajga
- Aljaško gorovje – leži pod Yukonsko planoto, zajema najvišji vrh Severne Amerike (Denali), to gorovje je močno poledenelo
- Obrežno gorovje – leži med Kalifornijsko dolino in Tihim oceanom, je močno razdrobljeno ozko obalno gorovje z izoblikovanimi obalnimi ravnicami
- Kolumbijska planota – leži ob reki Snake v Britanski Kolumbiji, je zelo rodovitno območje z možnostjo namakanja
- Velika kotlina – leži JZ od Kolumbijske planote, sestavljena je iz manjših kotlin med Sierra Nevado in gorovjem Wasatch
- Koloradska planota – leži v državah Kolorado, Utah, Arizona in Nova Mehika, je uravnana planota z vmesnimi gorovji ter nižjimi kotlinami, tukaj najdemo znameniti Veliki kanjon (angleško Grand Canyon)
- Kaskadsko gorovje – leži na zahodu in zapira območje Visokih planot in kotlin, nastalo je iz vulkanskih kamnin
- Sierra Nevada – leži vzhodno od osrednje Kalifornijske kotline, prebivalcem predstavlja prometno in klimatsko pregrado
Države, ozemlja in odvisna ozemlja
[uredi | uredi kodo]Spodaj je tabela držav in ozemelj v Severni Ameriki razdeljena na tri osnovne regije.[1][2][3]
Država ali ozemlje | Površina (km2)[4] |
Prebivalstvo (ocena 2008)[5] |
Gostota prebivalstva (na km2) |
Glavno mesto |
---|---|---|---|---|
Severna Amerika[opomba 2] | ||||
54 | 65.000 | 1203,7 | Hamilton | |
9.984.670 | 33.573.000 | 3,4 | Ottawa | |
2.166.086 | 57.000 | 0,026 | Nuuk (Godthåb) | |
1.964.375 | 112.322.757 | 57,1 | Ciudad de México | |
242 | 6.000 | 24,8 | Saint-Pierre | |
9.629.091 | 311.630.000 | 32,7 | Washington, D.C. | |
Karibi | ||||
91 | 15.000 | 164,8 | The Valley | |
442 | 88.000 | 199,1 | St. John's | |
180 | 107.000 | 594,4 | Oranjestad | |
13.943 | 342.000 | 24,5 | Nassau | |
430 | 256.000 | 595,3 | Bridgetown | |
294 | [6] | 12.09341,1 | Kralendijk | |
151 | 23.000 | 152,3 | Road Town | |
264 | 56.000 | 212,1 | George Town | |
6 | 0 | 0,0 | — | |
109.886 | 11.204.000 | 102,0 | Havana | |
444 | [6] | 140.794317,1 | Willemstad | |
751 | 67.000 | 89,2 | Roseau | |
48.671 | 10.090.000 | 207,3 | Santo Domingo | |
344 | 104.000 | 302,3 | St. George's | |
1.628 | [7] | 401.784246,7 | Basse-Terre | |
27.750 | 10.033.000 | 361,5 | Port-au-Prince | |
10.991 | 2.719.000 | 247,4 | Kingston | |
1.128 | [8] | 397.693352,6 | Fort-de-France | |
102 | 6.000 | 58,8 | Plymouth; Brades[opomba 5] | |
[9] | 5[10] | 00,0 | — | |
8.870 | 3.982.000 | 448,9 | San Juan | |
13 | [6] | 1.537118,2 | The Bottom | |
[9] | 21[10] | 7.448354.7 | Gustavia | |
261 | 52.000 | 199,2 | Basseterre | |
539 | 172.000 | 319,1 | Castries | |
[9] | 54[10] | 29.820552,2 | Marigot | |
389 | 109.000 | 280,2 | Kingstown | |
21 | [6] | 2.739130,4 | Oranjestad | |
34 | [6] | 40.0091176.7 | Philipsburg | |
5.130 | 1.339.000 | 261,0 | Port of Spain | |
948 | 33.000 | 34,8 | Cockburn Town | |
347 | 110.000 | 317,0 | Charlotte Amalie | |
Srednja Amerika | ||||
22.966 | 307.000 | 13,4 | Belmopan | |
51.100 | 4.579.000 | 89,6 | San José | |
21.041 | 6.163.000 | 293,0 | San Salvador | |
108.889 | 14.027.000 | 128,8 | Gvatemala | |
112.492 | 7.466.000 | 66,4 | Tegucigalpa | |
130.373 | 5.743.000 | 44,1 | Managua | |
75.417 | 3.454.000 | 45,8 | Panama | |
Skupaj | 24.500.995 | 541.720.440 | 22,9 |
Pomembne reke in njihov pomen
[uredi | uredi kodo]- Porečje reke Misisipi in Misuri (pomembna vloga pri kmetijstvu)
- Reka Sv. Lovrenca (vodni promet med jezeri v notranjosti kontinenta in Atlantskim oceanom)
- Reka Kolorado in reka Kolumbija (hidroenergetski pomen, vodna oskrba)
Podnebje
[uredi | uredi kodo]Zelo pomembna značilnost podnebja je razporeditev padavin in temperatur, katere enakomerno upadajo od juga proti severu. Količina padavin pa se zmanjšuje v smeri od vzhoda proti zahodu. Na podnebje Severne Amerike vplivajo morski tokovi (hladni Labradorski tok in topli Zalivski tok), relief, potek gorskih verig, uravnano površje v osrednjem delu celine, in oddaljenost od oceanov in Mehiškega zaliva. Največji del ozemlja Severne Amerike leži v zmerno toplem pasu. Severna Amerika obsega več toplotnih pasov, od polarnega, do subtropskega.
Podnebni tipi
[uredi | uredi kodo]- Polarno podnebje – je na skrajnem severu, tukaj ni rastlinstva, dolge zime in kratka poletja
- Subpolarno podnebje – je območje med polarnim in zmerno toplim pasom, redko poseljeno območje
- Oceansko podnebje – je na obalnem pasu ob Tihem oceanu, letno pade veliko padavin, slabo rodovitna prst
- Gorsko podnebje – je v goratih predelih, kratko toplo poletje in dolge mrzle zime, temperature upadajo z nadmorsko višino
- Stepsko podnebje – je v notranjosti na JZ celine, v poletnih mesecih so velike suše, velika možnost naravnih ujm
- Mediteransko podnebje – je na območju obalnega dela Kalifornije, rodovitna rdeča prst, gosto poseljeno
- Kontinentalno vlažno podnebje – je na zahodu celine, ob obali in na vzhod v notranjost, vroča poletja in mrzle zime, prisotna so velika temperaturna nihanja, rodovitna rjava prst
- Polsuho in suho celinsko podnebje – je na JZ celine, severno od Mehike, malo padavin, kserofilno rastje, nerodovitne polpuščavske prsti
- Subtropsko vlažno podnebje – je na obalnih predelih ZDA, v bližini Mehiškega zaliva, značilni so močni hurikani
Prebivalstvo
[uredi | uredi kodo]Za Severno Ameriko je značilna postindustrijska družba (primarni sektor 3 %, sekundarni sektor (21 %–25 %), terciarni sektor (70 %), mehanizacija v kmetijski proizvodnji in avtomatizacija, ki zmanjšuje ročno izdelavo v industriji. Veliko je priseljevanja, tako v zgodovini, kot danes. V ZDA se je preselilo tudi veliko Slovencev, največ med letoma 1880 in 1914. Naravne, gospodarske in zgodovinske razmere pa povzročajo neenakomerno poseljenost. Kanada velja za deželo imigriranja, za kar je zaslužna politika večkulturnega razvoja (dvojezičnost).
Zgodovina prebivalstva
[uredi | uredi kodo]Ameriški staroselci so Indijanci, ki so se naselili v času zadnje ledene dobe. V tem času so se prav tako naselili Eskimi iz Sibirije. Kasneje so se začeli priseljevati evropejci, predvsem anglosaški narodi. Za razliko od Kanade, kamor so se priseljevali Francozi. Evropejci so se v 17. stoletju pričeli množično preseljevati v Severno Ameriko, kar je vodilo do postopne kolonizacije. Ker so si evropejci prisvajali indijska ozemlja, so za Indijance ustanovili rezervate, kjer bi njihova zemlja bila delno zaščitena. Največja etnična skupina v Severni Ameriki so bili včasih ameriški črnci.
Prebivalstvo danes
[uredi | uredi kodo]Urbanizacija Severne Amerika je potekala izjemno hitro. Določene etnične skupine se niso v celoti integrirale, zato je danes znan model "kulturnega mozaika", ki pomeni vključevanje drugih ras v družbo in hkrati ohranjanje lastne identitete. Prebivalstvo je najbolj zgoščeno na območju starega industrijskega jedra države ob Velikih jezerih in severno od njih. ZDA so postale največji selitveni tok na svetu.
Deset največjih metropolitanskih območij po prebivalstvo iz leta 2010 - podatki temeljijo na popisu iz Združenih držav Amerike in ocenah popisa iz Kanade in Mehike.
Metropolitansko območje | Prebivalstvo | Površina | Država |
---|---|---|---|
Ciudad de Mexico | 21.163.226† | 7.346 km² | Mehika |
New York | 18.897.109 | 17.405 km² | ZDA |
Los Angeles | 12.828.837 | 12.562 km² | ZDA |
Čikago | 9.461.105 | 24.814 km² | ZDA |
Dallas-Fort Worth | 6.371.773 | 24.059 km² | ZDA |
Filadelfija | 5.965.343 | 13.256 km² | ZDA |
Houston | 5.946.800 | 26.061 km² | ZDA |
Toronto | 5.583.064† | 5.906 km² | Kanada |
Washington, D.C. | 5.582.170 | 14.412 km² | ZDA |
Miami | 5.564.635 | 15.896 km² | ZDA |
†Števila so iz popisa 2011.
Amerikanizacija
[uredi | uredi kodo]Amerikanizacija imenujemo proces asimiliranja priseljencev v skupen narod in odpravljanje racionalnih razlik. Priseljenci sprejmejo jezik, kulturo, način življenja, ... V proces amerikanizacije niso bili sprejeti indijanci in črnci, ker jih je družba zavračala. Še vedno pa so prisotne rasne in socialne razlike med ljudmi.
Kmetijstvo
[uredi | uredi kodo]Amerika je prva kmetijska velesila na svetu, predvsem zaradi produktivnosti in visoke tehnološke razvitosti. ZDA izvozi približno tretjino pridelka, Kanada pa kar dve tretjini. Prekomerna produkcija živil je pripeljala do resnih okoljevarstvenih problemov.
Kmetijski pasovi v Severni Ameriki
[uredi | uredi kodo]- Pas ekstenzivne pašne živinoreje
- Bombažni pas
- Koruzni pas
- Pšenični pas
- Mlečni pas
- Območje tropskih in subtropskih kultur
- Obalni pas
Pas ekstenzivne pašne živinoreje
[uredi | uredi kodo]Pas ekstenzivne pašne živine se razteza zahodno od 100. poldnevnika, kjer so suhe stepske pokrajine. Usmerjeno je predvsem v mesno pašno govedorejo. Največje so govedorejske farme. Ponekod je možno umetno namakanje.
Bombažni pas
[uredi | uredi kodo]Bombažni pas se razteza severno od Mehiškega zaliva in južno od koruznega pasa. Pojavil se je v obdobju suženjstva in zelo spremenil svojo prvotno podobo. Količine bombaža so se drastično zmanjšale ob pojavu drugih surovin. Dandanes namesto bombaža gojijo tobak, riž, perutnino, ... Bombaž uspeva le še na območjih, kjer je možno namakanje.
Koruzni pas
[uredi | uredi kodo]Koruzni pas se razteza južno in jugovzhodno od mlečnega pasa. Zaradi majhnih kmetij glede na potrebe trga, so le-te ogrožene. Kmetije se združujejo v zadruge in tako skupaj skrbijo za prodajo pridelka. V preteklosti je v koruznem pasu prevladovala koruza, v današnjih časih pa soja, prašičereja, mesna govedoreja.
Pšenični pas
[uredi | uredi kodo]Pšenični pas se razteza vzhodno od 100. poldnevnika. Prevladujejo prerije v Kanadi in Teksasu. Na tem območju so zelo velike in povsem tržno usmerjene kmetije. Ni suhih pokrajin.
Mlečni pas
[uredi | uredi kodo]Mlečni pas se razteza okrog Velikih jezer. Na tem območju je zelo ugodno podnebje in prevladuje mlečna govedoreja. Lokalni trg oskrbuje veliko število mest. Pogoste so t. i. hobifarme, kjer so lastniki kmetij zaposleni v drugih panogah, večinoma v mestu oz. primestju.
Območje tropskih in subtropskih kultur
[uredi | uredi kodo]Območje tropskih in subtropskih kultur se razteza preko Floride in Mehiškega zaliva. Na tem območju gojijo različne vrste sadja, agrumov, ...
Obalni pas
[uredi | uredi kodo]Obalni pas se razteza ob morju na zahodu. Na tem območju gojijo zelenjavo, cvetje, sadje, agrume, vinske trte, ... Ukvarjajo se tudi z mlečno živinorejo.
Zanimivosti
[uredi | uredi kodo]- Kip svobode so leta 1886 Francozi podarili ZDA, ob obletnici prijateljskih odnosov med državama.
- New York je najgosteje (10.452 prebivalcev na kvadratni kilometer) poseljeno mesto v Severni Ameriki.
- Dolina smrti v Kaliforniji je najnižje, najbolj suho in vroče področje v Severni Ameriki. Leži kar 86 m pod morsko gladino.
- Narodni park Yellowstone je bil ustanovljen 1. marca leta 1872 in velja za prvi ustanovljeni narodni park na svetu. Obsega kar 8.983 kvadratnih kilometrov.
- Grenlandija je največji otok na svetu, ki geografsko spada pod Severno Ameriko, a lasti si ga Danska. Leži na severu Atlanstskega oceana.
Glej tudi
[uredi | uredi kodo]Opombe
[uredi | uredi kodo]- ↑ Podatek za gostoto naseljenosti Severne Amerike temelji le na skupni površini kopnega (23.090.542 km2), kar je precej manj kot kopenska in vodna površina skupaj (24.709.000 km2).
- ↑ Ta definicija Severne Amerika vključuje le štiri najsevernejše ozemeljske enote Kanade, Grenlandije, Mehike in bližnjih Bermuda otokov – ob obali in vzhodno od Cape Hatteras, Severna Karolina – in Saint Pierre in Miquelon – ob obali in južno od Nove Fundlandije in Labradorja. Sklici vključujejo[1][2][3]
- ↑ Vključuje ameriško zvezno državo Havaji na istoimenskem otočju v Tihem oceanu, ki ga običajno obravnavajo kot del Oceanije.
- ↑ 4,0 4,1 Ker se otočje Lucayan nahaja bolj v Atlantskem oceanu kot v Karibskem morju, so Bahami del Zahodne Indije (West Indies) in tehnično niso del Karibov, čeprav jih Združeni narodi umeščajo v Karibsko skupino.
- ↑ Zaradi aktivnosti ognjenika Soufrière Hills julija 1995 je bila večina Plymoutha uničena in vladne službe so bile preseljene na Brades. Plymouth je ostal de jure glavno mesto.
- ↑ 6,0 6,1 Odvisno od definicije so Aruba, Bonaire, Curaçao, Panama in Trinidad in Tobago na ozemlju ali v Severni ali v Južni Ameriki ali v obeh Amerikah.
- ↑ Panama se na splošno umešča med države Severne Amerike, čeprav jo nekateri delijo pri Panamskem prekopu. Številke, navedene tukaj, se nanašajo na celotno državo.
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ 1,0 1,1 »SPP Background«. CommerceConnect.gov. Security and Prosperity Partnership Of North America. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 18. junija 2008. Pridobljeno 14. novembra 2010.
- ↑ 2,0 2,1 »Ecoregions of North America«. United States Environmental Protection Agency. Pridobljeno 30. maja 2011.
- ↑ 3,0 3,1 »What's the difference between North, Latin, Central, Middle, South, Spanish and Anglo America?«. About.com. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 10. aprila 2016. Pridobljeno 25. junija 2014.
- ↑ Unless otherwise noted, land area figures are taken from »Demographic Yearbook—Table 3: Population by sex, rate of population increase, surface area and density« (PDF). United Nations Statistics Division. 2008. Pridobljeno 14. oktobra 2010.
{{navedi časopis}}
: Sklic journal potrebuje|journal=
(pomoč) - ↑ Unless otherwise noted, population estimates are taken from Department of Economic and Social Affairs Population Division (2009). »World Population Prospects, Table A.1« (PDF). 2008 revision. United Nations. Pridobljeno 12. marca 2009.
- ↑ 6,0 6,1 6,2 6,3 6,4 Ocene prebivalstva so vzete iz Central Bureau of Statistics Netherlands Antilles. »Statistical information: Population«. Government of the Netherlands Antilles. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 1. maja 2010. Pridobljeno 14. oktobra 2010.
- ↑ »Insee – Populations légales 2008 – 971-Guadeloupe« (v francoščini). Insee.fr. Pridobljeno 31. oktobra 2011.
- ↑ »Insee – Populations légales 2008 – 972-Martinique« (v francoščini). Insee.fr. Pridobljeno 31. oktobra 2011.
- ↑ 9,0 9,1 9,2 Land area figures taken from »The World Factbook: 2010 edition«. Government of the United States, Central Intelligence Agency. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 31. januarja 2014. Pridobljeno 14. oktobra 2010.
- ↑ 10,0 10,1 10,2 These population estimates are for 2010, and are taken from »The World Factbook: 2010 edition«. Government of the United States, Central Intelligence Agency. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 4. oktobra 2018. Pridobljeno 14. oktobra 2010.
Viri
[uredi | uredi kodo]- egradiva.gis.si Arhivirano 2011-07-28 na Wayback Machine.
Zunanje povezave
[uredi | uredi kodo]- Atlas Kanade
- Zgodovinski dokumendi o ZDA
- Atlas ZDA Arhivirano 2006-07-20 na Wayback Machine.
- Turistični vodič po Severni Ameriki